Слайд 2
![Антропогенна памятка Успенський собор](/_ipx/f_webp&q_80&fit_contain&s_1440x1080/imagesDir/jpg/228565/slide-1.jpg)
Антропогенна памятка
Успенський собор
Слайд 3
![Успенський собор або Собор Успіння Пресвятої Богородиці — будівля найдавнішого](/_ipx/f_webp&q_80&fit_contain&s_1440x1080/imagesDir/jpg/228565/slide-2.jpg)
Успенський собор або Собор Успіння Пресвятої Богородиці — будівля найдавнішого православного храму Харкова, пам'ятка архітектури національного значення.Знаходиться у
центрі міста.Собор заснований у середині XVII ст., а сучасна будівля зведена у 1771–1777 роках за кошти духовенства і харків'ян. Дзвіниця собору — Олександрівська — побудована у XIX ст. на честь перемоги у війні з Наполеоном, має висоту 89,5 м. На час зведення була однією із найвищих у Російській імперії, тепер — одна із найвищих в Україні. Тільки у 2006 році в Харкові були побудовані більш високі споруди — два житлових будинки висотою 91 і 95 метрів
Слайд 4
![Успенський собор в мистецтві Успенський собор згадується в романі Ігора](/_ipx/f_webp&q_80&fit_contain&s_1440x1080/imagesDir/jpg/228565/slide-3.jpg)
Успенський собор в мистецтві
Успенський собор згадується в романі Ігора Болгарина і Георгія Северського «Ад'ютант його
величності» (1968). За книгою був написаний сценарій і у 1969 році знятий однойменний історико-пригодницький фільм, який у 1971 отримав нагороди ВФТ в Мінську.[31]
До 350-річчя Харкова Укрпоштою у 2004 році виготовлена поштова марка, на якій зображена дзвіниця Успенського собору.
До 350-річчя Харкова НБУ у 2004 році була виготовлена монета номіналом 5 гривень, із зображенням дзвіниці собору на аверсі.
Слайд 5
![Заснування Перша згадка про Успенський собор в писемних джерелах зустрічається](/_ipx/f_webp&q_80&fit_contain&s_1440x1080/imagesDir/jpg/228565/slide-4.jpg)
Заснування
Перша згадка про Успенський собор в писемних джерелах зустрічається в донесенні
1658 року воєводи Офросімова до Москви:]
Згідно з документом, дерев'яний храм був побудований у 1657 році, а деревину до церкви возили козаки при першому харківському воєводі Селіфонтові. Дерев'яний храм був невеликою площею (приблизно 70 м²).
Навколо церковного двору була зведена дерев'яна огорожа, в межах якої знаходилось кладовище. До 1680-х років будівля храму прийшла у занепад.
В 1685–1687 роках в межах фортеці поблизу старого дерев'яної церкви будується новий кам'яний собор, хрестоподібний з п'ятьма куполами.
Слайд 6
![Сучасність У 1990 році в Успенському соборі були поновлені богослужіння](/_ipx/f_webp&q_80&fit_contain&s_1440x1080/imagesDir/jpg/228565/slide-5.jpg)
Сучасність
У 1990 році в Успенському соборі були поновлені богослужіння і через
деякий час був ухвалений устав Свято-Успенського собору. Богослужіння проводились нерегулярно не основі договору Харківської єпархії (УПЦ (МП) з Харківською філармонією.
У 2009 році голова Харківської обласної держадміністрації А. Б. Аваков підписав нове рішення про передачу Успенського собору Харківській єпархії. До 2010 року і соборі паралельно по узгодженому графіку проводитимуться концерти органної музики і церковні богослужіння.[
Слайд 7
![Природна памятка Сад ім . Тараса Шевченка](/_ipx/f_webp&q_80&fit_contain&s_1440x1080/imagesDir/jpg/228565/slide-6.jpg)
Природна памятка
Сад ім . Тараса Шевченка
Слайд 8
![Сад імені Тараса Шевченка розташований у середмісті Харкова — на](/_ipx/f_webp&q_80&fit_contain&s_1440x1080/imagesDir/jpg/228565/slide-7.jpg)
Сад імені Тараса Шевченка розташований у середмісті Харкова — на розі площі Свободи та
вулиці Сумської.
Закладений він був са́ме як Університетський сад у 1804—06 роках, створювався у пейзажному стилі.
Нині Сад імені Тараса Шевченка є ботанічною пам'яткою природи місцевого значення, об'єктом природно-заповідного фонду міста Харкова, що охороняється СКП «Харківзеленбуд». Створено цю пам'ятку рішенням облвиконкому від 3 грудня 1984 р. № 562.
Площа Саду імені Тараса Шевченка становить 0,75 га.
Слайд 9
![Памятник Т.Г.Шевченку При вході на центральну алею саду з боку](/_ipx/f_webp&q_80&fit_contain&s_1440x1080/imagesDir/jpg/228565/slide-8.jpg)
Памятник Т.Г.Шевченку
При вході на центральну алею саду з боку вул. Сумської
знаходиться 16,5-метровий пам'ятник Т. Г. Шевченку.
Постамент виготовлений з сірого лабрадору. На уступах архітектурної спіралі, що оточує одинадцятиметровий тригранний пілон з фігурою Т. Шевченка, розмістилися шістнадцять статуй, що втілили героїв творчості Кобзаря. Фігура Шевченка має висоту 5,5 м. Фігури, що оточують п'єдестал, удвічі менші від статуї Шевченка. Для створення скульптур М. Манізеру позували актори харківського театру «Березіль», згодом народні артисти СРСР Н. Ужвій, А. Бучма, І. Мар'яненко, О. Сердюк.
На момент відкриття пам'ятник Т. Г. Шевченку був найбільшою бронзовою композицією в СРСР[3]. Для будівництва пам'ятника всього було привезено 75 вагонів будівельного матеріалу.
Слайд 10
![Фотогалерея](/_ipx/f_webp&q_80&fit_contain&s_1440x1080/imagesDir/jpg/228565/slide-9.jpg)
Слайд 11
![Опис Сад прикрашають близько 100 видів декоративних листяних і хвойних](/_ipx/f_webp&q_80&fit_contain&s_1440x1080/imagesDir/jpg/228565/slide-10.jpg)
Опис
Сад прикрашають близько 100 видів декоративних
листяних і хвойних дерев, чагарників різних
садових
форм, яскраво оформлені численними
видами квіткових рослин орнаментальні клумби,
рабатки, партери, бордюри, квітники, панно, вази та
інші форми зеленої архітектури, в центральній
частині саду розташований фонтан.
Як пам'ятка природи Сад імені Тараса Шевченка
включає 20 вікових дубів віком від 200 до 300 років
У Саду розташовані декілька пам'яток, в тому числі
визначник, міські скульптури, зокрема при вході на
центральну алею з боку вулиці Сумської пам'ятник
Тарасові Шевченку».
У 2015 році було проведено капітальний ремонт
фонтану у Саду імені Тараса Шевченка.