Слайд 2
![Система – це група органів або структур, які складаються із](/_ipx/f_webp&q_80&fit_contain&s_1440x1080/imagesDir/jpg/61818/slide-1.jpg)
Система – це група органів або структур, які складаються із тканин
і працюють спільно для виконання в організмі певних функцій.
Нервова система
А. Центральна нервова система (ЦНС)
( головний і спинний мозок).
Б. Периферична нервова система (ПНС) (нерви, ганглії).
Слайд 3
![Нервові центри – скупчення тіл нейронів в ЦНС і ПНС.](/_ipx/f_webp&q_80&fit_contain&s_1440x1080/imagesDir/jpg/61818/slide-2.jpg)
Нервові центри – скупчення тіл нейронів в ЦНС і ПНС. Розрізняють:
А.
Ядерні НЦ – ганглії, ядра спинного і головного мозку.
Б. Екранні НЦ – кора мозочка і кора великих півкуль.
Нейронна теорія будови нервової системи ( Р.Кахаль,1908р. Нобелівська премія).
Нейрон – структурно-функціональна одиниця нервової системи. В основі діяльності НС лежать рефлекторні дуги, які є ланцюжком звязаних між собою нейронів.
Слайд 4
![Спинний мозок Мікроскопія сірої і білої речовини: Сіра речовина –](/_ipx/f_webp&q_80&fit_contain&s_1440x1080/imagesDir/jpg/61818/slide-3.jpg)
Спинний мозок
Мікроскопія сірої і білої речовини:
Сіра речовина – це тіла, дендрити
(частково) аксони нейронів і глія. Між тілами – нейропіль ( сітка із нервових волокон і відростків глії).
У сірій речовині розрізняють: задні , бокові і передні роги і центральну сіру коміссуру.
Задні роги ( власні та грудні ядра, а також губчаста і желатинозна субстанція)
Слайд 5
![](/_ipx/f_webp&q_80&fit_contain&s_1440x1080/imagesDir/jpg/61818/slide-4.jpg)
Слайд 6
![Губчаста субстанція (глія і дрібні вставні нейрони) Ф.: зв’язок між](/_ipx/f_webp&q_80&fit_contain&s_1440x1080/imagesDir/jpg/61818/slide-5.jpg)
Губчаста субстанція
(глія і дрібні вставні нейрони)
Ф.: зв’язок між нейронами спинномозкових гангліїв
і і нейронами передніх рогів.
Желатинозна субстанція
(переважає глія)
Власне ядро
(вставні нейрони)
Ф.: аксони утворюють комісуральні волокна, які йдуть у складі спино-таламічного і спино-мозочкового шляхів.
Слайд 7
![Грудне ядро (КЛАРКА) (крупні вставні нейрони) Ф.: аксони утворюють спино-мозочковий](/_ipx/f_webp&q_80&fit_contain&s_1440x1080/imagesDir/jpg/61818/slide-6.jpg)
Грудне ядро (КЛАРКА)
(крупні вставні нейрони)
Ф.: аксони утворюють спино-мозочковий шлях, пропріорецептивна чутливість.
Бокові
роги (медіальне і латеральне проміжні ядра вегетативної НС).
Передні роги (5 груп-ядер із мотонейронів 2-х типів: альфа-мотонейрони і гамма-мотонейрони)
Слайд 8
![Біла речовина (дорсальні, латеральні і вентральні канатики, які складаються із](/_ipx/f_webp&q_80&fit_contain&s_1440x1080/imagesDir/jpg/61818/slide-7.jpg)
Біла речовина
(дорсальні, латеральні і вентральні канатики, які складаються із переважно мієлінових
нервових волокон).
Нервові волокна утворюють провідні шляхи (тракти), які утворені однотипними нейронами. Розрізняють:
Пропріоспинальні провідні шляхи (аксони вставних нейронів,які здійснюють зв’язок між різними відділами спинного мозку)
Супраспінальні провідні шляхи : забезпечують зв’язок головного і спинного мозку.
Слайд 9
![Головний мозок (великий мозок, мозковий стовбур). Мозковий стовбур (проміжний, середній](/_ipx/f_webp&q_80&fit_contain&s_1440x1080/imagesDir/jpg/61818/slide-8.jpg)
Головний мозок
(великий мозок, мозковий стовбур).
Мозковий стовбур (проміжний, середній і задній мозок)
Задній
мозок (міст, мозочок і довгастий мозок).
Ядра мозкового стовбура
А.Чутливі- гомологи ядер задніх рогів спинного мозку, на яких закінчуються аксони псевдоуніполярів або біполярів.
Б.Рухові –мотонейрони, аксони яких закінчуються на волокнах соматичної мускулатури.
Слайд 10
![В. Асоціативні –забезпечують формування багатонейронних рефлекторних дуг. Ретикулярна формація (починається](/_ipx/f_webp&q_80&fit_contain&s_1440x1080/imagesDir/jpg/61818/slide-9.jpg)
В. Асоціативні –забезпечують формування багатонейронних рефлекторних дуг.
Ретикулярна формація
(починається у спинному мозку
і тягнеться до проміжного мозку)
Ф.:відростки нейронів направляються в кору великих півкуль, в ядра різних відділів стовбура і мозочка, об'єднуючи їх в одну систему (інтегративна функція).
Слайд 11
![Мозочок Сіра речовина (кора мозочка)- нервовий центр екранного типу. А.](/_ipx/f_webp&q_80&fit_contain&s_1440x1080/imagesDir/jpg/61818/slide-10.jpg)
Мозочок
Сіра речовина (кора мозочка)- нервовий центр екранного типу.
А. Молекулярний шар (
кошикові і зірчасті нейрони).
Б. Гангліонарний (клітини Пуркіньє).
В. Зернистий (клітини-зерна і клітини Гольджі).
Аферентні нервові волокна:
А. Мохоподібні
Б. Ліаноподібні
Слайд 12
![](/_ipx/f_webp&q_80&fit_contain&s_1440x1080/imagesDir/jpg/61818/slide-11.jpg)
Слайд 13
![](/_ipx/f_webp&q_80&fit_contain&s_1440x1080/imagesDir/jpg/61818/slide-12.jpg)
Слайд 14
![](/_ipx/f_webp&q_80&fit_contain&s_1440x1080/imagesDir/jpg/61818/slide-13.jpg)
Слайд 15
![Кора півкуль великого мозку (нейрони, нервові волокна і клітини нейроглії)](/_ipx/f_webp&q_80&fit_contain&s_1440x1080/imagesDir/jpg/61818/slide-14.jpg)
Кора півкуль великого мозку
(нейрони, нервові волокна і клітини нейроглії)
Цитоархітектоніка кори півкуль
А.
Молекулярний шар (горизонтальні клітини Кахаля, дендрити і аксони інших шарів).
Б. Зовнішній зернистий (дрібні пірамідні і зірчасті).
В. Пірамідний шар (пірамідні різних розмірів).
Г. Внутрішній зернистий шар (дрібні пірамідні і зірчасті ).
Слайд 16
![Д. Гангліонарний (гігантські пірамідні клітини Беца). Е. Шар поліморфних клітин](/_ipx/f_webp&q_80&fit_contain&s_1440x1080/imagesDir/jpg/61818/slide-15.jpg)
Д. Гангліонарний (гігантські пірамідні клітини Беца).
Е. Шар поліморфних клітин (веретеноподібні, зірчасті,
пірамідні).
СФО кори – мозкова колонка (барель)
Основні структури:
А. Кортико-кортикальне волокно (аксон клітини БЕца)
Б. 2 таламо-кортикальні волокна (аферентні, закінчуються на клітинах 4 шару).
В. Шипікові нейрони фокального і дифузного типів (збуджуючі).
Слайд 17
![Г. Нейрони з аксонною китичкою, аксо-аксонні, кошикоподібні, нейрони з подвійним](/_ipx/f_webp&q_80&fit_contain&s_1440x1080/imagesDir/jpg/61818/slide-16.jpg)
Г. Нейрони з аксонною китичкою, аксо-аксонні, кошикоподібні, нейрони з подвійним букетом
дендритів (гальмівні).
Глія головного мозку
(астроцитарна, епендимна, олігодендроглія)
Астроцитарна – забезпечує мікрооточення нейронів, своїми відростками утворюють 3 види пограничних гліальних мембран:
А. Периваскулярні пограничні мембрани(ГЕБ-гематоенцефалічний бар'єр).
Б. Крайова глія ( під м'якою мозковою оболонкою).
В. Субепендимальна погранична мембрана.
Слайд 18
![](/_ipx/f_webp&q_80&fit_contain&s_1440x1080/imagesDir/jpg/61818/slide-17.jpg)
Слайд 19
![](/_ipx/f_webp&q_80&fit_contain&s_1440x1080/imagesDir/jpg/61818/slide-18.jpg)
Слайд 20
![](/_ipx/f_webp&q_80&fit_contain&s_1440x1080/imagesDir/jpg/61818/slide-19.jpg)
Слайд 21
![](/_ipx/f_webp&q_80&fit_contain&s_1440x1080/imagesDir/jpg/61818/slide-20.jpg)
Слайд 22
![](/_ipx/f_webp&q_80&fit_contain&s_1440x1080/imagesDir/jpg/61818/slide-21.jpg)