Содержание
- 2. Ангіни, як самостійне захворювання, викликані, переважно, стрептококами і характеризуються місцевими змінами на мигдаликах та інтоксикаційним синдромом
- 3. Основні клінічні симптоми ангіни Підвищення температури тіла Біль у горлі Виразна гіперемія слизової оболонки мигдаликів Гіпертрофія
- 4. Види ангін КАТАРАЛЬНА ФОЛІКУЛЯРНА
- 5. ЛАКУНАРНА ПАРАТОНЗИЛЯРНИЙ АБСЦЕС
- 6. ДИФТЕРІЯ – гостре бактеріальне антропонозне захворювання, яке характеризується місцевим фібринозним запаленням та явищами загальної інтоксикації з
- 7. Існує 3 серотипа дифтерійних збудників: gravis, intermedius, mitis, токсигенні та нетоксигенні штами. Джерело інфекції: хвора людина
- 8. ПАТОГЕНЕЗ ДИФТЕРІЇ Утворення токсину і біологічно-активних речовин Проникнення коринебактерій дифтерії Місцевий процес з розвитком дифтеритичного чи
- 9. КЛАСИФІКАЦІЯ ДИФТЕРІЇ відповідно Міжнародній класифікації хвороб Женева, 1980
- 10. ПРИКЛАД ФОРМУЛЮВАННЯ ДІАГНОЗУ Дифтерія мигдаликів: локалізована острівчаста форма (С. diphteriae, тип gravis, tox+), середньої тяжкості, гладкий
- 11. Найбільш типові клінічні симптоми дифтерії мигдаликів Гострий початок захворювання з помірно вираженим токсикозом; Помірний біль у
- 12. 4. Щільні, блискучі, сіруватого кольору нальоти на мигдаликах у вигляді острівців або суцільної плівки (+ ткань),
- 13. 5. Можливе розповсюдження нальотів за мигдалики; 6. Збільшення та болючість підщелепних лімфовузлів; 7. Можливий набряк підшкірної
- 14. Критерії ступеню тяжкості дифтерії мигдаликів Вираженість симптомів інтоксикації (підвищення температури, наявність блювання, зміни загального стану). Поширеність
- 15. Найбільш типові клінічні симптоми ларингеальної дифтерії 1. Сиплість голосу в перші години захворювання, потім – афонія.
- 16. Найбільш типові клінічні симптоми ларингеальної дифтерії 4. Наявність стенотичного дихання з подовженим вдихом. 5. Усі симптоми
- 17. Критерії ступеня тяжкості ларингіальної форми дифтерії I стадія – катаральна. Загальний стан порушений мало, температура тіла
- 18. II стадія – стенотична. Утруднення дихання під час вдиху, втягнення між реберних промірників під час дихання,
- 19. Лабораторна діагностика Загальний аналіз крові – характеризується лейкоцитозом, нейтрофільозом та значним “зсувом вліво” лейкоцитарної формули, помірним
- 20. Бактеріологічні методи Бактеріоскопія секрету ротоглотки та носових ходів (попередня відповідь про наявність або відсутність коринебактерії дифтерії).
- 21. Ускладнення (неспецифічні): ІТШ (виникає в перші три доби) звичайно у нещеплених хворих Дифтерійний гепатит Неспецифічні ускладнення
- 22. Специфічні ускладнення Міокардити (ранні та пізні). По тяжкості – легкі, середньотяжкі, тяжкі форми. Ураження нервової системи
- 23. Критерії діагностики міокардиту у дітей, хворих на дифтерію Абсолютні ознаки Збільшення розмірів серця або дилатація його
- 24. Біль у ділянці серця Ослаблення звучності І тону на верхівці та 5-й точці Тахі- або брадикардія
- 25. Лікування Госпіталізації підлягають всі хворі та бактеріоносії!!! Специфічна антитоксична терапія – введення антитоксичної протидифтерійної сироватки (ПДС)!!!
- 26. Доза протидифтерійної сироватки залежно від тяжкості захворювання (вводити за Безредко)
- 27. 3. Антибактеріальна терапія: при легких формах – еритроміцин, рифампіцин перорально, при средньотяжких і тяжких – парентерально
- 28. Дезінтоксикаційна терапія глюкозо-солевими і колоїдними розчинами з урахуванням добової потреби в рідині й патологічних втрат. Глюкортикостероїди
- 29. Критерії виписування з відділення Відсутність нашарувань на мигдаликах; Дворазовий негативний результат бакпосіву з ротоглотки на бацилу
- 30. Профилактика В очаге – осмотр и бактериологическое обследование всех контактных с дальнейшей санацией носителей в условиях
- 31. ИНФЕКЦІЙНИЙ МОНОНУКЛЕОЗ гостре інфекційне захворювання, що характеризується гарячкою, поліаденітом, збільшенням селезінки і печінки, тонзилітом та змінами
- 32. ЗАХВОРЮВАННІСТЬ НА ІНФЕКЦІЙНИЙ МОНОНУКЛЕОЗ ДІТЕЙ Запорізької області
- 33. Збудник інфекційного мононуклеозу вірус із родини герпесвірусів IV типу (вірус Епштейн-Барра – ЕВV), який містить двоспіральну
- 34. ЭПІДЕМІОЛОГІЯ Джерело інфекції – хворі на Епштейн-Барра-вірусну інфекцію у будь якій формі та вірусоносії. Механізм передачі
- 35. ПАТОГЕНЕЗ МОНОНУКЛЕОЗУ Набряк лімфоглоточного кільця, аденоїдів Проникнення ВЕБ в организм крізь слизові Місцевий процес з розвитком
- 36. НАЙБІЛЬШ ТИПОВІ КЛІНІЧНІ СИМПТОМИ Типова клінічна тріада симптомів – лихоманка, лімфаденопатія, біль в горлі. Пропасниця –
- 37. 3. Біль у горлі – зумовлений місцевими запальними змінами, а саме проявами ангіни, яка доволі часто
- 38. Гепатоспленомегалія, яка супроводжується підвищенням активності цитолітичних ферментів, а у частини хворих – легкою жовтяницею. 5. Висипка
- 39. КЛІНІЧНА КЛАСИФІКАЦІЯ ІНФЕКЦІЙНОГО МОНОНУКЛЕОЗУ
- 40. Критерії ступеню тяжкості Виразність симптомів інтоксикації (підвищення температури, зміни загального стану); Характер змін у ротогорлі та
- 41. ДОДАТКОВІ МЕТОДИ ОБСТЕЖЕННЯ ЗАГАЛЬНИЙ аналіз крові – лімфоцитоз, моноцитоз і поява атипових мононуклеарів в кількості понад
- 42. Специфічна діагностика : виявлення ДНК вірусу Епштейн-Барра методом ПЛР з крові, слини та букального скрібіння виявлення
- 43. ГРУПА ЗАХВОРЮВАНЬ, З ЯКИМИ СЛІД ПРОВОДИТИ ДИФЕРЕНЦІАЛЬНИЙ ДІАГНОЗ Дифтерія мигдаликів Бактеріальна ангіна Ангіна Сімановського – Венсана
- 44. ЛІКУВАННЯ При всіх формах: Режим – обмеження фізичної навантаження. Дієта – виключення гострих, смажених, екстрактивних блюд.
- 46. Скачать презентацию